Метод визначення швидкості мінометного боєприпасу на основі комп'ютерного зору - Гера , Володимир; Баган , Андрій; Лаврут , Олександр; Снітков , Костянтин; Сівак , Олександр (Військово-технічний збірник, 2025)
У роботі запропоновано метод визначення швидкості мінометної міни на основі комп’ютерного зору. Метод базується на відеозаписі польоту мінометної міни з частотою 60 кадрів за секунду та використанні алгоритмів аналізу зображень для ідентифікації об'єкта, визначення його просторових координат і розрахунку швидкості. Запропонований підхід не потребує спеціалізованого обладнання, оскільки використовує лише камеру сучасного смартфона. Це робить його доступним для застосування в польових умовах без залучення складних технологій та дорогих оптичних систем. Алгоритм передбачає взаємодію користувача з програмою у покадровому режимі для точного визначення позиції мінометного боєприпасу. Використовуючи масштабне перетворення піксельних координат у метричну систему, програма дозволяє визначити пройдену відстань між послідовними кадрами та розрахувати середню швидкість руху об’єкта. Для цього враховуються часові мітки кадрів, отримані на основі частоти запису відео. Проведені польові вимірювання показали, що використання відеозаписів із частотою 60 кадрів за секунду забезпечує оптимальну точність визначення швидкості пострілу мінометного боєприпасу. Перевагою методу є його доступність та простота реалізації, що дозволяє використовувати його в польових умовах без потреби в складних апаратних рішеннях. На відміну від традиційних радіолокаційних систем або високошвидкісних камер цей метод дозволяє отримати точні кінематичні параметри боєприпасу, використовуючи лише мобільний пристрій та алгоритми комп'ютерного зору. Отримані результати підтверджують ефективність запропонованого методу у реальних бойових або випробувальних умовах. Впровадження цієї технології дозволить артилерійським підрозділам більш точно оцінювати швидкість боєприпасів, що є важливим для розрахунку дальності польоту та підвищення ефективності вогню. Перспективи подальших досліджень включають автоматизацію процесу виявлення боєприпасів за допомогою штучного інтелекту, що дозволить зменшити вплив людського фактора на точність вимірювань. Також можливе розширення методу для аналізу інших типів снарядів і об’єктів, які швидко рухаються, що робить його універсальним для військових і наукових застосувань.